Juttusarjamme ensimmäisessä osassa pureuduttiin
”taidekirjastogaten” vaiheisiin. Jatko-osassa tutustutaan siihen,
millaisiksi F-siiven ensimmäisen kerroksen tilat ovat lopulta
muotoutumassa.
Pieni joukko Design Management -sivuaineopiskelijoita lähti
kartoittamaan F-siiven tulevien tilojen käyttötarpeita
palvelumuotoilun näkökulmasta. Palvelumuotoilu
- tuo yksi yliopistomme keihäänkärjistä - on ala, jonka
tarkoituksena on innovoida, kehittää ja suunnitella palveluja
muotoilun menetelmin. Käytännössä sen tarkoituksena on tuoda
näkyväksi arkipäiväisiltäkin tuntuvat toiminnot ja sen osat hyvän palvelukokemuksen maksimoimiseksi. F-siiven tapauksessa
palvelumuotoiluprosessin tehtävänä oli selvittää tilojen
erilaiset käyttäjäprofiilit sekä heidän tarpeensa. Ketkä kaikki
tiloja käyttävät, mitä he siellä tekevät, mitä haasteita he
voivat tilassa kohdata ja mitä he mahdollisesti voisivat siellä
tarvita? Tiloissa ei pyöri vain taideopiskelijoita, vaan esimerkiksi
myös muiden alojen väkeä, tutkijoita, opettajia ja vierailijoita.
![]() |
Palvelumuotoiluprosessi käynnissä: tilojen havainnointia ja suunnittelua pienoismallin avulla. Opiskelijoiden kanssa tietohallintojohtaja Manu Pajuluoma ja kirjastosihteeri Katariina Soudunsaari. |
Kehittelyn kohteena olevat tilat rajautuivat F-siivessä agoraan,
monimuotoiseen oppimisympäristö- ja käsikirjastotilaan eli
entiseen taidekirjastoon sekä hiljaiseen lukusaliin. Aineistoa
kerättiin havainnoimalla ja haastattelemalla. Prosessin aikana
tarkasteltiin esimerkiksi sitä, millaisissa tiloissa opiskelijat ja
henkilökunta työskentelevät, millainen heidän päivänsä on ja
miten se voisi toimia sujuvammin. Vertailukohtaa tuleville tiloille
haettiin myös muista vastaavista paikoista.
![]() |
Havainnointia ja kehittelyä pohjapiirroksen kautta |
Facebookiin perustettiin aineistonkeruun tueksi F-Hub –
tulevaisuuden oppimisympäristö -ryhmä,
jonka avulla kyseltiin suuremmalta joukolta heidän haaveistaan
tulevien tilojen suhteen. Facebook-ryhmässä nousi esiin hyvin
konkreettisia ajatuksia siitä, millainen on hyvä opiskelutila ja
mitä siellä on. Ryhmässä esitetyt toiveet myös huomioitiin
tulevan tilan sisustussuunnittelussa. F-siiven
palvelumuotoiluprosessin kautta havaittiin, että
käyttäjälähtöisyyttä ja palvelumuotoilua kannattaa hyödyntää
myös jatkossa yliopiston tilojen suunnittelussa ja kehittämisessä.
Oodi taidekirjastolle ei soinut turhaan, sillä opiskelijoiden oman aktiivisuuden ansiosta heidän äänensä pääsee jatkossa paremmin kuuluviin.
Kun F-siipi valmistui vuonna 2006, ei tiloihin saanut laittaa
opiskelijoiden teoksia vapaasti esille kahteen vuoteen. Kaikki kellot
oli piilotettu agoralla betonipilareiden taakse. Neljännen kerroksen
ateljeen lattialle ei saanut tippua maalia. Lounasaikaan Petronella
täyttyi tarjottimien kanssa haahuilevista opiskelijoista, joilla oli
vaikeuksia löytää istumapaikkaa tilaan käytetyistä
neliömetreistä huolimatta. Paikka oli hieno, muttei oikein
palvellut käyttäjiään. Kaikkiin muutaman vuoden
käyttökokemuksella havaittuihin ongelmakohtiin ei ole voitu puuttua
taloudellisista syistä, mutta F-siiven ensimmäisen kerroksen tilat
ovat kuitenkin kokemassa suuremman muodonmuutoksen - luonnosten
perusteella huomattavasti parempaan suuntaan.
Remontoidun
F-siiven sisustussuunnittelussa on pyritty ottamaan huomioon se
erityispiirre, että tilat sijaitsevat Taiteiden tiedekunnassa - ympäristön tulisi inspiroida luovaan työskentelyyn. Sisustuksessa
on haluttu panostaa viihtyisyyteen ja tyylikkyyteen, kalusteissa on
painotettu ergonomiaa ja pohjoista muotoilua. Agora, jossa ruokala
sijaitsee, tullaan jakamaan neljään eri alueeseen, joiden pohjalla
on käytetty väriympyrää. Värien lisäksi alueet on rajattu
toiminnan ja käytön mukaan: Keltainen Cafe on varustettu
peruspöydillä ja -tuoleillla. Sinisen alueen kalusteet ovat
baarikorkuisia ja sitä kutsutaankin nimellä Bar. Vihreän Garden
-osion pikkutuolit ja lepotuolit on varustettu keinumekanismilla.
Punainen ja rennompi alue Lounge on kalustettu verhoilluilla sohvilla
ja lepotuoleilla. Kaikkien alueiden kohdalla on otettu huomioon
niiden soveltuvuus sekä ruokailuun että työskentelyyn.
Värikoodauksen vuoksi niitä voi myös varata esimerkiksi
kokouskäyttöön.
Vanhasta
F-siivestä tuttujen materiaalien puun, betonin, laatta- ja
lasipintojen rinnalle on tuotu pehmeitä ja akustisia materiaaleja
lisäämään viihtyisyyttä ja vähentämään kaikuongelmia. Kalusteet on haluttu
valita siten, että ne kestävät sekä kulutusta että aikaa.
Suunnittelussa on haluttu huomioida myös kalusteiden ja tilojen
monikäyttöisyys. Agoralle on suunniteltu liikuteltava tilanjakaja,
joka toimii sekä naulakkona, ilmoitustauluna sekä kirja- ja
lehtitelineenä. Useimmat muutkin kalusteet ovat liikuteltavissa.
Ensimmäisen kerroksen tiloista on haluttu tyylillisesti yhtenäinen
kokonaisuus, joten agoran selkeä värimaailma jatkuu myös muissa
tiloissa. Lukusali on värimaailmaltaan sininen, käsikirjasto
punainen ja virtuaalistudio vihreä. Näissä tiloissa on haluttu
huomioida se, että huonekaluja täytyy olla sekä erilaisia
opiskelijoita että erityyppisiä opiskelutilanteita varten. Jotkut
haluavat tehdä yksilötöitä rauhassa ja toiset kaipaavat
ympärilleen elämää. Kaikki opiskelu ei myöskään tapahdu yksin esseitä vääntäessä tai tenttiin lukiessa,
vaan tarvitaan kunnollisia tiloja ryhmätyöskentelyä varten.
Toiveena on, että tulevaisuudessa F-siiven ensimmäisessä
kerroksessa on elämää ja siitä tulisi keskeinen paikka
yliopistolla. Ennen taideopiskelijoiden evakkoa F-siiven agora
tunnettiin tilana, joka kumisi tyhjyyttään jo varhain iltapäivällä
kanttiinin sulkiessa ovensa. Tähän tilan ja sen potentiaalin
haaskuuseen halutaan tehdä radikaali muutos. Jotta haave voisi
toteutua, on tiloissa panostettava viihtyisyyden ja käytännöllisyyden
lisäksi aukioloaikoihin. Tavoitteena onkin, että F-talo olisi
tulevaisuudessa ympärivuorokautisesti auki ja myös ravintola Petronellan aukioloaikoja pyritään laajentamaan. Jos kalenteriin pitää jättää
tilaa itseopiskelulle, täytyy myös tilojen antaa mahdollisuus
opintojen suorittamiselle.
Haaveena myös on, että F-siiven ensimmäisestä kerroksesta tulisi
paikka, jossa eri alojen ihmiset, opiskelijat ja henkilökunta
kohtaisivat. Tilaan halutaan muitakin kuin vain taiteiden
opiskelijoita, jotta syntyisi poikkitieteellistä vuorovaikutusta.
Kenties tämä vaatisi vielä pientä rakenteellista muutosta
opintoihin, mutta vuorovaikutuksen mahdollistava tila on hyvä
lähtökohta. Tulevat suunnitelmat vaikuttavat lupaavilta, vaikka
vasta käytännössä voidaan todeta, miten tiloja todellisuudessa
tullaan käyttämään.
Kuvat: Simo Rontti (palvelumuotoilu) ja Suvi-Maria Silvola (sisustus)
Tulevien tilojen suunnittelijat
Sisustussuunnittelija: Suvi-Maria Silvola, Apricus Sisustussuunnittelu
Arkkitehti: Erkki Päiveröinen, H-P Arkkitehdit Oy
Ei kommentteja:
Lähetä kommentti